10 témakör.
A nyelvi szintek és a magyar helyesírás elveinek alkalmazása és magyarázata.
Helyesírásunk alapelvekre épül  ezek a következők:
- a kiejtés szerinti ( fonetikus módon)
- szóelemző írásmód
- a hagyományos
- az egyszerűsítő
ezek az alapelvek kölcsönhatásban vannak egymással ,s nem mindig csak egyikük érvényesül,
hanem van úgy hogy több egyszerre.
- a kiejtés megegyezik az írással (fonetikus írásmód) pl :alma,tudás,írás,sárgállik,lélegzik.
- szóelemző írásmód ( etimológiai írásmód)
másként mondjuk,ahogy írjuk,a kiejtés eltér az írástól. pl : egy+vé=eggyé,hadjuk7haggyuk,
tudják=tuggyák,barátság,tetszik,fagyjon.
- hagyományos: 
a,régi családi nevek írásformáját megőrizzük.pl: Batthyány,Móricz,Eötvös,Széchenyi,Weöres,
b,y írása használata a régi magyar nyelvben két különböző j hang volt,azonban az idő során a ly 
jelölt  j hang beleolvadt a jelölt j hang hangtartományába.
A hagyomány azonban y írásmódot megőrzi. pl: tavaly, osztály,amely.
- egyszerűsítő
pl: toll-val=tollal,vádlott=vádlotról,Mariann=Mariannal,
három azonos mássalhangzót nem írunk  le,egyszerűsítjük kettőre. Kiss-vel =Kiss-sel
kivétel a tulajdonnév mert annak megőrizzük  alapformáját,nem változtatható meg mert  így azonosítják. Mann=Mann-nal.
Helyesírás története
A helyesírási harcot Verseghy  Ferenc robbantotta ki  1804-ben,az első magyar kiejtésben.
1805-ben viszont Révai Miklós az etimológia elvének érvényesítését látta kívánatosnak.
Kazinczy Révai mellé állt.